CATEGORII DOCUMENTE |
Agricultura | Asigurari | Comert | Confectii | Contabilitate | Contracte | Economie |
Transporturi | Turism | Zootehnie |
DIAGNOSTICUL GESTATIEI PRIN METODE CLINICE
GESTATIA - stare fiziologica a femelei care incepe cu fecundarea si se incheie cu parturitia, cuprinzand 3 perioade:
Importanta diagnosticului precoce al gestatiei:
SEMNELE CLINICE PROBABILE ALE GESTATIEI
- se observa prin inspectie
1. Sistarea caldurilor/neintoarcerea in calduri
prezinta importanta la femelele poliestrice de tip continuu
se datoreaza formarii si functionarii CG de gestatie
Diagn. dif. - CG persistent
- chisti ovarieni luteinici
2. Modificari comportamentale
induse de statusul progesteronic ridicat (la catea - starea de pseudogestatie)
3. Modificarea conturului abdominal/ Distensia abdominala
semn ce apare tardiv (la A.M.- dupa 6 luni, la a.m. - dupa 1 luna)
Diagn. dif. - ascita, tumori abdominale, obezitate, hidrometru, piometru, mucometru
4. Dezvoltarea glandei mamare
importanta la junici:
- la 4-5 luni: descinderea mamelei, conturarea sferturilor, alungirea mameloanelor
- in ult. 1/3 a gestatiei: devine turgescenta, secreta un lichid galbui-lipicios, asem. mierii - colostru
la multipare - secretia de colostru - incepe cu o sapt. inainte de gestatie
- gl. mamara secreta lapte pana in luna 7 de gestatie
Diagn. dif. - fitoestrogenism, lactatia nervoasa
5. Imbibitia gravidica /Ruptura de fatare
- infiltrarea si relaxarea art. bazinului si ligamentelor sacro-sciatice datorita cresterii nivelului estrogenilor
Clinic: infundarea sacrumului, adancirea foselor paraanale, mobilitatea excesiva a cozii, senzatie de fluctuenta, consistenta gelatinoasa a musculaturii gluteene, edematierea tractusului genital
Diagn. dif. : sindromul de nimfomanie
SEMNELE CLINICE SIGURE ALE GESTATIEI
- se deceleaza prin:
v examen extern - palpare transabdominala
v examen intern - ETR + ESV
v ascultatie
Palpatia externa transabdominala
- se aplica in a doua jumatate a gestatiei la nivelul peretelui abdominal drept, stg., sau inferior
VACA - se realizeaza din luna 6, se perecepe senzatia de bloc de gheata in apa
Diagn. dif. - tumori, afectiuni uterine cu acumulare de continut
IAPA - se realizeaza din luna 7-8 de gestatie, pe partea stg., la un lat de palma inaintea mamelei
SUINE - nu da rezultate decat la femelele slabe si spre sfarsitul gestatiei
OAIE + CAPRA - se practica din saptamana 14 de gestatie, din spate sau din lateral, femela fiind asezata pe un plan inclinat postero-anterior
CARNIVORE - se realizeaza intre zilele 25-33 de gestatie si dupa 45 de zile
- intre zilele 25-33 - uterul este moniliform, strangulat
- dupa 33-35 zile - creste cantitatea lichidelor perifetale - uterul este pastos-greu de diagnosticat
- dupa 42-45 zile - apare osificarea scheletului fetal, creste volumul fetal, concomitent cu resorbtia lichidelor perifetale
PALPARE:
ASCULTATIA
- DIRECTA - cu urechea
- INDIRECTA - cu stetoscopul
Se asculta bataile cordului fetal pe locul unde s-a decelat prezenta fatului
Vaca - din luna 7-8, se percep ca bataile unui ceasornic acoperit
Iapa - din luna 9-11, se aud foarte slab
Oaie - din luna 4
Animale mici - se percepe ca un murmur
EXAMENUL INTERN
- se realizeaza prin ETR/ tuseu rectal sau ESV
EVM - nu se utilizeaza decat in momentul parturitiei pentru a aprecia
permeabilitatea cervixului, rap. fetomaternale, remedierea
distociilor
EXAMENUL CU SPECULUM VAGINAL
v evidentiaza modificarile induse de gestatie la nivelul cervixului si mucoasei vaginale si caract. mucusului vaginal
v se folosesc: speculumul trivalv tip Polanski, bivalv, tubular
Mod de realizare: contentie, toaleta regiunii ano-vulvare, badijonarea cozii, introducerea speculumului inchis, vertical pe directia fantei vulvare, rotirea cu 90, deschiderea acestuia
La femelele gestante se observa:
rezistenta la introducerea speculumului in vagin datorita mucusului aderent, opac, dens, alb-cenusiu ce mentine peretii vaginului alipiti
mucoasa vaginala palida si mata
floarea involta deviata ant., in jos si lateral, cu falduri sterse
La femelele negestante:
mucusul cervical este transparent, hidratat si aderent
floarea involta este plasata central, in fundul vaginului, cu falduri evidente
EXAMENUL TRANSRECTAL (ETR)
ETR LA VACA
- incepe cu identificarea cervixului, se continua cu coarnele uterine si in cele din urma ovarele
- salpinxul nu se deceleaza in conditii normale
La animalele gestante:
1. luna I gestatie
nu se recomanda efectuarea ETR (pericol de enucleere a CG sau traumatizare a anexelor fetale)
daca este absolut necesar se observa asimetria coarnelor uterine la primipare, fatul si anexele fetale - situate in treimea ant. a cornului uterin
2. luna II gestatie
cea mai imp. pt. diagn. precoce de gestatie, precizie - peste 90%
cornul uterin gestant - > de 3 ori decat congenerul
peretele subtiat in zona de fixare a veziculei embrionare - senz. de fluctuenta
lich. perifetale : 300ml
CG de gestatie -pe ovarul ipsilateral cornului uterin gestant
3. luna III gestatie
precizie de 100%
cornul uterin gestant destins- diam. unei gambe de copil
subtierea peretelui uterin in zona de fixare a veziculei fetale - senz. de fluctuenta
lich. perifetale - 700 ml, dim. fatului - 15 cm
la sf. lunii III - apare trilul arterial pe art. uterina medie
4. luna IV gestatie
cervixul se sprijina pe marginea ant. a bazinului
coarnele uterine - tendinta de cadere in cavitatea abd.
lich. perifetale - 2-5 l
se pot palpa carunculii uterini - dim. unei alune/castane
fatul - 25 cm, cornul uterin gestant - diam. unei gambe de copil
5. luna V gestatie
coarnele uterine - in totalitate in cav. abd.
fatul - 30-35 cm, cervix aplatizat, imobil, tractionat in jos
trilul arterial - evident pe partea cornului uterin gestant
la palpatia profunda - senz. de fluctuenta si cativa carunculi
6. luna VI gestatie
fatul - 50-60 cm
la palparea profunda - se deceleaza parti din corpul fetal
lichidele perifetale - in cant. maxima
deformarea flancului drept ventral - permite decelarea fatului prin palpare transabdominala
7. luna VII gestatie
fatul - 60-70 cm, se distinge prezentarea lui (ant./post.)
asimetrie abdominala accentuata, se obs. miscarile fatului (dupa ingerare de furaje sau apa rece)
uterul gestant - tendinta de patrundere in cav. pelvina
placentoamele - dim. unui ou
la juninci - incepe secretia de precolostru
la multipare - se intarca (repausul mamar este obligatoriu)
8. luna VIII gestatie
fatul - 80-90 cm - accentueaza asimetria abdominala
uterul gestant - patrunde mult in cavitatea pelvina, dar compreseaza puternic pe diafragm - jena respiratorie
arterele uterine medii - grosimea unui deget, mobile, sinuoase, se obs. usor trilul arterial
9. luna IX gestatie
importanta mare pentru stabilirea momentului parturitiei
se deceleaza semnele prodromale ale parturitiei (coborarea abdomenului, accentuarea golurilor flancului, infundarea sacrumului, edem vulvar, lichefierea glerei cervicale)
DIAGNOSTICUL DIFERENTIAL AL GESTATIEI LA VACA
1. Endometrite - in special in luna II de gestatie
fluctuenta apare pe toata lungimea cornului uterin, iar peretele este ingrosat
prezenta secretiilor purulente care aglutineaza perii de la nivelul comisurii inf. vulvare
2. Afectiuni uterine cu acumulare de continut - mai ales daca cervixul este inchis
- asemanatoare cu gestatia din lunile III si IV
a. Piometru cu cervix inchis
HGCE cu acumulare de puroi in coarnele uterine
se constata cresterea in volum a ambelor coarne uterine si subtierea uniforma a peretelui uterin
prin balotamente repetate - se deplaseaza masa de continut dintr-un corn in celalalt
nu se simt placentoamele si nici fatul (in gestatie - senz. de bloc de gheata in apa)
nu se constata prezenta trilului arterial pe artera uterina medie
b. Hidrometrul
mai frecvent la juninci in caz de impermeabilitate sau absenta cervixului (Boala junincilor albe)
embriotroful nu se poate elimina - se acumuleaza in uter - destinderea exagerata si subtierea peretelui uterin (la nivelul corpului uterin), iar coarnele uterine sunt marite
3. Subinvolutia uterina/Uterul puerperal
coarnele uterine - incomplet involuate, marite in volum
prezenta C.G. pe ovarul de pe aceeasi parte
peretii uterului - ingrosati, nu se constata fluctuenta
ESV: cervix ingrosat, intredeschis, prin el se elimina o cantitate redusa de losii
4. Fatul mumifiat / litopedian
apare consecutiv mortii fetale precoce, asociata cu resorbtia partiala a lichidelor perifetale si intrafetale
ETR: fatul - bloc dur, pietros, neregulat, lipseste fluctuenta, placentoamele si trilul arterial de pe uterina medie, pe ovarul ipsilateral - CG persistent
abdomenul regreseaza, iar lactatia se mentine
Tratament: adm. PGF2alfa
5.Tumorile uterine, ovariene si abdominale
asemanatoare gestatiei din luna IV
pot fi confundate cu parti ale corpului fetal (arterele uterine sunt marite si prezinta puls vibratil - in cazul tumorilor uterine)
nu apar alte semne ale gestatiei; la inspectie animalul este cahectic
6. Hidropizia invelitorilor fetale
poate fi confundata cu gestatia din luna 7-8
acumularea unei cant. mari de lichid in punga alantoidiana si amniotica, cu incetarea dezvoltarii fetale
abdomenul femelei - marit mult in volum - aspect de butoi
ETR: fatul se palpeaza greu, sau este imposibil de palpat
7. Diferite organe
a. Diverticulul ruminal posterior
se poate confunda cu cornul uterin gestant in luna V
nu se percepe fluctuenta, continutul ruminal fiind pastos
b. Ficatul (cand este mult marit in volum - Echinococcoza)
lipseste trilul arterial pe uterina medie - semn sigur al gestatiei in luna V
c. Vezica urinara
in stare de plenitudine poate fi confundata cu cornul uterin gestant in luna III
este insa intotdeauna plasata central, nu se constata prezenta fatului (pot apare confuzii in caz de litiaza vezicala)
prin palpare se declaseaza reflexul de mictiune
DIAGNOSTICUL GESTATIEI LA IAPA PRIN ETR
are importanta mai redusa decat la vaca, deoarece modificarile apar tardiv si nu sunt specifice
este necesara contentia specifica, cu platlonje, asemanator contentiei pentru monta
1. luna I gestatie
v ovarul este reniform, dehiscenta si formarea C.G. se produc la int., la nivelul fosei de ovulatie
v C.G. este triunghiular - morfostructura nu se poate palpa
2. luna II gestatie
v usoara asimetrie a coarnelor uterine
v cornul uterin gestant - marit, pereti subtiati, prezinta o formatiune globuloasa, fluctuenta, de dimensiunea unei mandarine
3. luna III gestatie
v accentuarea asimetriei coarnelor
v formatiunea globuloasa ajunge la dimensiunea unei portocale
4. luna IV gestatie
v corpul uterin gestant - tras la marginea anterioara, pereti subtiati, fluctuenta evidenta
v se poate palapa fatul (uneori) - dim. unui cap de om
5. luna V gestatie
v uterul coborat la marginea ant. a pubisului, spre peretele inf. al abdomenului, acoperit de o masa intestinala
v se palpeaza greu parti din corpul fetal
v se perecepe trilul arterial pe uterina medie coresp. cornului uterin gestant
6. luna VI gestatie
v seamana foarte mult cu luna V; uterul este complet coborat in cavitatea abdominala
7. luna VII gestatie
v uterul - deviat mult spre stanga (pe partea dreapta - cecumul)
v fatul - relativ usor de abordat, trilul arterial - se simte pe ambele artere uterine medii
8. luna IX, X XI gestatie
v apare distensia evidenta a abdomenului
v inaintea fatarii - aspect de butoi al abdomenului, uger turgescent cu secretie de precolostru - la orificiul papilar - picaturi galbui asem. picaturilor de rasina
v sacrumul este foarte mobil, edemul vulvei, lichefierea glerei cervicale
Vizualizari: 12268
Importanta:
Termeni si conditii de utilizare | Contact
© SCRIGROUP 2024 . All rights reserved